EU-parlamentti vaihtuu, monet lainsäädäntöhankkeet silti etenevät
![](https://www.etu.fi/media/muut-kuvat-2023/cache/lakineuvonta-1070x650-1070x650,c,q=85.jpg)
![](https://www.etu.fi/media/muut-kuvat-2023/cache/lakineuvonta-1070x650-942x572,c,q=85.jpg)
23.5.2024
Nykyinen EU-parlamentti hyväksyi useita lainsäädäntöhankkeita, jotka etenevät nyt jäsenvaltioiden muodostamaan neuvostoon muokattavaksi. Näihin hankkeisiin kuuluvat muun muassa maksuviivästysasetus, ekosuunnitteluasetus, tuotteiden korjaamista edistävä direktiivi ja ympäristöväitteitä koskeva direktiivi.
Nykyinen EU-parlamentti urakoi vielä viime metreillä useita lainsäädäntöhankkeita eteenpäin. Parlamentti hyväksyi ne omalta osaltaan ja nyt ne etenevät jäsenvaltioiden muodostamaan neuvostoon muokattavaksi lopulliseen muotoon. EU:n neuvoston kokouksissa EU-maiden ministerit keskustelevat lakiesityksistä ja -muutoksista, hyväksyvät uutta lainsäädäntöä ja koordinoivat alansa politiikkaa.
Maksuviivästysasetus
Paljon esillä ollut maksuviivästysasetus otti myös askeleen eteenpäin, kun parlamentti hyväksyi vastuuvaliokunnan mietinnön asiasta. Alun perin tiukka 30 päivän maksuaikaesitys on saanut rinnalleen joissain tapauksissa 60 tai 120 päivän maksuaikavaihtoehdot. Kirjojen osalta maksuaikakattoa ei lainkaan esitetä.
Uusin käänne on tämänhetkisen puheenjohtajamaan Belgian uutena kompromissina tuoma esitys asetusehdotuksen muuttamisesta direktiiviksi, joka antaisi enemmän liikkumavaraa säädöksen tuomisessa kansalliseen lainsäädäntöön. Selkeä enemmistö jäsenvaltioista on ollut 30 päivän maksuaikarajaa vastaan. Kyse olisi vakavasta sopimusvapauden rajoittamisesta, johon jäsenvaltiot suhtautuvat kriittisesti.
Kompromissiehdotus sallisi kansallisesti sopia pidemmistä maksuajoista, mutta avoinna on se, miten tätä tultaisiin soveltamaan. Joka tapauksessa monet sesonkituotteet ja hitaasti kiertävät tuotteet tarvitsevat nykymallin mukaisia, yhdessä sovittuja pitkiä maksuaikoja. Näiden tuoteryhmien määrittely olisi hyvin vaikeaa ja rajatapauksia varmasti olisi paljon. Käsittely on siis neuvostossa, joka antanee seuraavalle komissiolle ja parlamentille näkemyksensä, miten asiassa tulisi edetä. Muutoksia ja uusia kompromissiesityksiä on siis odotettavissa. Selkeät maksuajan väärinkäytökset on saatava tietenkin pois käytöstä.
Komission aloitteet kestävistä tuotteista
Käsittelyssä oleva ekosuunnitteluasetus korvaa ekosuunnitteludirektiivin. Se asettaa vaatimuksia mm. tavaroiden kestävälle suunnittelulle. Asetus sisältää myös ehdotuksen digitaalisesta tuotepassista.
Parlamentti hyväksyi asetusehdotuksen huhtikuun lopussa ja seuraavaksi se odottaa neuvoston käsittelyä ja hyväksyntää. Soveltaminen alkaa vaiheittain ja hyväksymisestä soveltamiseen on aikaa 18 kuukautta.
Ekosuunnittelu laajenee jatkossa muihinkin kuin energiaa käyttäviin tuotteisiin. Energiatehokkuuden rinnalle tulee mm. kiertotalouteen ja tuotteiden ympäristö- ja ilmastojalanjälkeen liittyviä vaatimuksia.
Komissiolla on valtuus säätää tarkemmista tuoteryhmäkohtaisista suunnitteluvaatimuksista ja digitaalisesta tuotepassista delegoiduilla säädöksillä.
Uutena tuleva digitaalinen tuotepassi voi pitää sisällään muun muassa tietoa valmistusmateriaaleista, käyttöohjeista ja sen sisältö voi olla erilainen eri käyttäjäryhmille. Tietosisällöt ja eri käyttäjäryhmät tulisi kirjata asetukseen. Tekstiileille ja jalkineille on tulossa tuhoamiskielto ja vastaava kielto voi laajentua muihinkin tuoteryhmiin. Pienimmille yrityksille on tulossa helpotuksia mm. raportointivelvollisuuksista.
Komission aloite tuotteiden korjaamisesta
Direktiivillä halutaan lisätä tavaroiden korjaamista ja uudelleenkäyttöä. Parlamentti hyväksyi huhtikuun lopussa direktiivin omalta osaltaan ja se odottaa vielä neuvoston hyväksyntää. Lopullisesta hyväksynnästä alkaa 24 kuukauden täytäntöönpanoaika.
Direktiivi on vielä pantava Suomessa voimaan kansallisella lainsäädännöllä. Valmistajilla on jatkossa velvollisuus tarjota korjausta 5–10 vuoden ajan tavaroille, joiden korjattavuudesta direktiivissä on säädetty. Korjaamisen ei kuitenkaan tarvitse olla maksutonta.
Valmistajien on varmistettava varaosien ja korjausohjeiden saatavuus kohtuulliseen hintaan, eikä korjaamista tai kolmannen osapuolen varaosien käyttöä saa estää sopimuksilla tai esim. teknisillä keinoilla.
Käyttöön on tulossa myös vapaaehtoinen korjauspalveluiden vakiolomake, jolla kuluttaja voi kysyä usealta taholta tarjouksia ja saa ne samassa muodossa.
Jos tavaraa korjataan takuuaikana, alkaa pääsääntöisesti kulua uusi 12 kuukauden virhevastuujakso. Tämä vaatii sen selvittämistä, tarvitaanko muutoksia nyt voimassa olevaan suomalaiseen virhevastuuseen.
Kuluttajalle on edelleen virhetilanteessa jäämässä mahdollisuus harkita, vaatiiko tavaran korjaamista vai vaihtoa. Korjaamisen tulisi kuitenkin olla ensisijainen vaihtoehto, kun se on edullisempaa kuin uuteen vaihtaminen.
Viherväitteitä koskeva direktiivi
Direktiivi asettaa tiukat ehdot ympäristöväitteiden ja -merkkien perustelemiselle ja väitteiden todentamiselle. Neuvottelut lopullisesta sanamuodosta ovat hyvin pitkällä ja käsittely saataneen päätökseen mahdollisesti jo vuoden lopulla tai alkuvuonna 2025.
Direktiivillä halutaan poistaa markkinoilta mm. itselaaditut ympäristömerkit. Näitä on nyt paljon ja katetta niille on usein hyvin vähän. Jatkossa merkit ja väitteet on ennakkoon todennettava riippumattomalla todentajalla. Vaatimuksina on mm., että ympäristötekijät on huomioitu kattavasti ja ne perustuvat laajaan tieteelliseen näyttöön. Arviointikriteerien tulee olla selkeitä ja koko EU-aluetta kattavia ilman kansallista liikkumavaraa.
Sanktiot ovat pahimmillaan ankaria. Kyse voi olla sakosta, hyödyn menetyksestä tai sulkemisesta ulos julkisista hankinnoista.
Uusi komissio ja parlamentti
Hankkeita on siis runsaasti vireillä myös tässä todettujen ohella. Uusi komissio ja parlamentti järjestäytyvät loppuvuoden aikana. Vasta silloin alkaa niiden aktiivinen toiminta. Uusiin erikoiskaupan alaan vaikuttaviin hankkeisiin vaikutetaan niin suoraan, kuin muiden alan järjestöjen kanssa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Kaikki kommentit ovat tervetulleita välitettäväksi eteenpäin!
Kirjoittaja Jukka Ropponen on Erikoiskaupan liitto ETU ry:n lakiasioista ja edunvalvonnasta vastaava johtaja. Kommentit voi toimittaa jukka.ropponen(at)etu.fi.